Napredne meritve na laserju prostih elektronov FERMI
![](/img/2020081015043251/mid/_DSC6213_exe.jpg?m=1597064673)
V začetku maja sta se doc.dr.Klemen Bučar in izr.prof.dr. Matjaž Žitnik udeležila eksperimenta ‘’Coherent control of molecular fragmentation around an autoionizing state using shaped attosecond pulses’’, ki je potekal od 30.4. – 5.5.2024 na žarkovni liniji LDM z laserjem na proste elektrone FERMI. V skladu s programom so najprej pripravili svetlobni žarek iz 6., 7. in 8. harmonskega večkratnika semenskega laserja, vsako komponento svetlobe s svojim, resonančno uglašenim parom undulatorjev, ter spektrometer za elektrone (magnetna steklenica). Kmalu se je pokazalo, da je elektronski spekter dušikove molekule pri vzbujanju s tremi barvami močne svetlobe izjemno zapleten in smo zato poskus raje izvedli na atomih argona, ki ima serijo autoionizacijskih resonanc na približno istem energijskem območju. Elektronske spektre so merili pri različnih faznih razlikah med vzbujevalnimi harmonskimi komponentami ter pri različnih valovnih dolžinah semenskega laserja. Z nastavitvijo fazne razlike so dosegli, da se je spremenila intenziteta spektralnih črt, ki signalizirajo verjetnost za dvofotonski vzbuditvi H7+H7 ter H6+H8 iz osnovnega stanja Ar ali Ar+. Sprememba intenzitete je posledica interference med obema dvofotonskima potema, ki vodita v isto končno stanje (kvantna koherentna kontrola). S spremembo valovne dolžine laserja pa so spreminjali relativni amplitudi dvofotonskih poti, še posebej močno tedaj, ko se je fotonska energija katere od harmonskih komponent ujemala z resonančno (na primer 3s-15p v Ar). Tedaj se namreč poleg velikosti močno spreminja tudi fazna razlika obeh poti zaradi prispevka atomske faze k fazi resonančne poti.
Čeprav nimo uspeli pomeriti teh efektov na molekuli dušika, so tudi meritve na atomarnem argonu privedle do netrivialnih rezultatov na področju raziskav koherentne kontrole kvantnih sistemov s svetlobo VUV, ki so dovolj kvalitetni, da bo o njih mogoče poročati v znanstvenem tisku.